"Aktuálnu situáciu v oblasti firemného cash-flow vnímame s obavou,
nakoľko znižovanie cash-flow po pandemických rokoch výrazne zasahuje do
chodu a ovplyvňuje prevádzku firiem. Pokles cash-flow má negatívny dopad
na ich investičné aktivity, výrobné kapacity a zamestnanosť," uviedol
pre TASR generálny sekretár Asociácie priemyselných zväzov a dopravy
(APZD) Andrej Lasz.
Peňažné toky z podnikateľskej činnosti zobrazujú podľa ISA ekonomickú
silu podnikov vernejšie ako účtovné zisky, pretože cash-flow obsahuje aj
položky, ktoré sa v zisku nenachádzajú, ale ovplyvňujú fungovanie
firiem. Malé a stredné podniky na Slovensku, ktoré tvoria 99,9 %
všetkých podnikateľských subjektov a zamestnávajú 75 % aktívnej
pracovnej sily, vytvorili podľa inštitútu v roku 2022 cash-flow vo výške
17,8 miliardy eur. Ide o pokles o 2,8 miliardy eur oproti roku 2021 a
1,6 miliardy eur oproti roku 2020.
V porovnaní s predpandemickým rokom 2019 vyprodukovali podniky v roku
2022 cash-flow nominálne vyšší o 1,16 miliardy eur alebo 7 %. Po
zohľadnení nárastu cien za toto obdobie sa však cash-flow reálne znížil o
12,9 %. Reálny rast zaznamenala medzi rokmi 2019 a 2022 menej ako
polovica odvetví (9 z 19). Nominálne rástla síce väčšina (13), ale nie
všetky odvetvia. "Pre porovnanie, ekonomika Slovenska meraná cez hrubý
domáci produkt prekročila predpandemickú úroveň v reálnom vyjadrení v
prvom štvrťroku 2022," priblížil ISA.
Znižovanie dostupnosti voľných finančných prostriedkov limituje podľa
APZD schopnosť firiem investovať do nových technológií, výskumu a vývoja
alebo rozširovania výrobných kapacít. Môže to viesť k spomaleniu
inovačného tempa a znižovaniu konkurencieschopnosti slovenského
priemyslu.
Do budúcnosti APZD dúfa v stabilizáciu situácie a postupné zlepšovanie
cash-flow v dôsledku obnovy rastu ekonomiky, poklesu inflácie a
zvyšovania dopytu po výrobkoch. "Apelujeme však na potrebu prípravy a
implementácie stratégií zameraných na podporu podnikateľského
prostredia, ktoré pomôžu slovenskému priemyslu, doprave, ako aj drobným
firmám a živnostníkom čeliť súčasným ekonomickým výzvam a zabezpečia im
udržateľný rast a rozvoj," doplnil Lasz.
Na vytváranie priaznivých podmienok pre podnikanie vyzýva aj Republiková
únia zamestnávateľov (RÚZ). "Pre stabilitu peňažných tokov jednotlivých
podnikov je kľúčové stabilné a predvídateľné podnikateľské prostredie,
nakoľko firmy svoje investície, najmä tie väčšie, v drvivej väčšine
prípadov plánujú dlhodobo vopred pri plánovaní svojich rozpočtov na
ďalší kalendárny rok," uviedla pre TASR hovorkyňa RÚZ Petra Podhorcová.
Dlhodobo preto požadujú napríklad to, aby sa zásadné zmeny zákonov
prijímali vo vopred stanovených termínoch, na ktoré sa zamestnávatelia
budú môcť pripraviť. "Práve uplynulé obdobie, od čias pandémie, cez
vypuknutie vojny na Ukrajine, energetickú, inflačnú a surovinovú krízu
potvrdzuje, že obchádzanie riadneho legislatívneho procesu a zavádzanie
opatrení bez diskusie so zástupcami podnikateľského prostredia
spôsobuje, že do platnosti sa dostávajú aj legislatívne úpravy, ktoré
naše podniky negatívne ovplyvňujú, čo sa prejavuje aj v oblasti
cash-flow," doplnila Podhorcová. RÚZ do budúcnosti očakáva od vlády
systémové nástroje podpory podnikateľského prostredia.
Obdobie koronakrízy, ako aj iné externé faktory mali výrazný vplyv na
cash-flow firiem, zhodnotila pre TASR hovorkyňa Asociácie
zamestnávateľských zväzov a združení (AZZZ) Miriam Filová. Jeho
efektívne riadenie môže byť podľa nej kľúčovým faktorom pre prežitie a
obnovu podnikov po kríze.
"Samozrejme, firmy si uvedomujú dôležitosť situácie s cash-flow, preto
sa snažia v rámci svojich možností tvoriť dostatočné rezervy na
nepredvídateľné udalosti, aby tak minimalizovali prípadné negatívne
riziká," doplnila.